Dnaralaske Posted July 12 Share Posted July 12 On 9. 7. 2024. at 13:20, pt 2.0 said: Dobar dan. Zanima me da li je ovo tačno: Nezaustavive metalne kandže progresa… Mi ovaj SNS preživeti nećemo. Srećom nije tačno :S 1 1 Link to comment
pt 2.0 Posted July 29 Share Posted July 29 Da ponavljamo dok ne uđe u glave (uzgred, ni odlaganje radioaktivnog otpada nije rešeno u Srbiji, nije ni započeto rešavanje; skladištenje novog RAO koji se generiše je rešeno, ali nije urađena dekomisija starih hangara H1 i H2 u Vinči gde je RAO u lošem stanju, niti je blizu da bude rešeno, zahvaljujući božanstvenim SNS kadrovima na čelu relevantnih preduzeća i institucija): Od 193 preduzeća u Srbiji koja su odgovorna za upravljanje rudarskim otpadom, 21 upravlja opasnim otpadom - flotacijskom jalovinom, a samo jedno preduzeće za to ima dozvolu ministarstva. “Najmanje 20 ovih preduzeća odlaže i upravlja potencijalno opasnim rudarskim otpadom bez izdate dozvole za upravljanje”, utvrdili su državni revizori. Kada je reč o opasnom medicinskom otpadu, postoje samo procene da je reč o godišnjoj količini od 5.000 tona. Preciznijih podataka nema, jer je tek svaka peta zdravstvena ustanova u Srbiji - od ukupno 6.969 registrovanih - nadležnima dostavila podatke o proizvedenoj količini infektivnog medicinskog otpada tokom 2021. godini. Čak i kod dostupnih informacija je upitna njihova tačnost, pošto različite institucije daju različite podatke o opasnom otpadu, a to je samo deo nalaza koje je utvrdila Državna revizorska institucija u reviziji svrsishodnosti poslovanja “Upravljanje opasnim otpadom”. „Utvrdili smo niz nepravilnosti po pitanju upravljanja opasnim otpadom u Srbiji“, rekao je Duško Pejović, predsednik DRI. On je ukazao na značajan problem uklanjanja i skladištenja takvog otpada i nedovoljno precizne propise. „Nije uređeno pitanje skladištenja, ili spaljivanja otpada, niti bilo kakvo drugo pitanje koje je regulisano u drugim zemljama koje imaju veći napredak u toj oblasti“, rekao je Pejović. Revizori su utvrdili da u Srbiji nemamo redovan sistem sakupljanja opasnog otpada. Nema ni dovoljno informacija o sakupljanju nekih tokova opasnog otpada – kiseline, hemijskog otpada, otpada kontaminiranog uljem, mulja i dr. Nemamo ni dovoljno kapaciteta za njegovo skladištenje, a ni nacionalno postrojenje za tretman opasnog industrijskog otpada, kao ni centralna regionalna skladišta opasnog otpada, iako je plansko rešenje dato u Prostornom planu Republike Srbije još 2010. godine. „Nema dovoljno kapaciteta za skladištenje opasnog otpada. U takvim okolnostima, proizvođači opasnog otpada privremeno skladište opasni otpad na svojim lokacijama u privremenim skladištima“, navodi se u izveštaju. DRI podseća da nedostaju kapaciteti za spaljivanje organskog industrijskog i medicinskog otpada. „Ne postoji poseban propis o odvojenom sakupljanju i upravljanju opasnim otpadom iz domaćinstava u Srbiji. Određeni opasni otpad iz domaćinstava, poput otpada od električne i elektronske opreme i baterija, sakuplja se pod upravom opština i u kontekstu posebnih tokova otpada. Za drugi opasni otpad iz domaćinstava, npr. otpadno ulje, farmaceutski otpad i hemijski otpad, do sada u Republici Srbiji nije uspostavljen redovan sistem sakupljanja“, ukazuje DRI. Neadekvatno upravljanje opasnim medicinskim otpadom čije se količine procenjuju na 5.000 tona godišnje predstavlja veliki problem, zbog toga što se opasan otpad ne razdvaja u zdravstvenim ustanovama, navodi se u izveštaju. Čiji je podatak tačan Državni revizor Nikola Stefanović ukazao je da je tokom revizije ustanovljeno da postoje razlike između podataka o količini proizvedenog opasnog otpada Agencije za zaštitu životne sredine i Republičkog zavoda za statistiku. Tako je količina nastalog opasnog otpada u 2020. godini po Republičkom zavodu za statistiku 70.444 tona, po Agenciji za zaštitu životne sredine 67.872 tona, dok je očekivana količina nastalog otpada čak – 218.635 tona. „Takođe, postoji razlika između stanja zaliha opasnog otpada na privremenom skladištu u izveštajnoj godini na dan 31. decembar i stanja na dan 1. januar u narednoj godini. A ta dva stanja treba da budu – ista“, pojašnjava ovaj revizor. Tako je poslednjeg dana 2019. godine stanje zaliha opasnog otpada zabeleženo u količini od 3.874 tona, dok je prvog narednog dana – 1. januara 2020. godine stanje tih istih zaliha u privremenom skladištu čak 8.368 tona. „Zbog nedostataka u propisanim obrascima izveštavanja, podaci o postupcima i metodama odlaganja i ponovnog iskorišćenja opasnog otpada nisu u potpunosti pouzdani“, istakao je revizor. Pokazavši o čemu je reč na konkretnom primeru, Stefanović je naveo da su zdravstvene ustanove isti opasan infektivni medicinski otpad označile trima različitim oznakama. „I sve tri su – pogrešne – i R5, i R7 ili R11. To su, naime, oznake za otpad koji se – reciklira“, navodi on. Ovaj infektivni otpad, inače, trebalo je da bude označen oznakom D9, pošto je reč o otpadu koji nikako ne sme da se – reciklira. Koliko ima opasnog otpada U izveštaju DRI se ukazuje da Republički zavod za statistiku objavljuje podatke o proizvedenoj količini opasnog otpada i redovno šalje podatke Evropskom statističkom zavodu (Evrostat), svakih 18 meseci prema njenim zahtevima. Prema tim podacima u Srbiji je u 2020. godini nastao otpad iz delatnosti rudarstva u količini od 45,7 miliona tona, od kojih je 25 odsto, odnosno 11,2 miliona tona deklarisano kao opasan otpad. Godinu kasnije, tokom 2021, proizvedeno je 59,5 miliona tona otpada iz delatnosti rudarstva, a kao opasno je označeno 24 odsto, odnosno nešto više od 14 miliona tona. Ko ima dozvolu Nikola Stefanović ističe da dozvolu za upravljanje rudarskim otpadom u Srbiji ima jedino – privredno društvo Ziđin Majning Bor, za upravljanje rudarskim otpadom u rudniku bakra i zlata Čukaru Peki. „Operateri upravljanja otpadom bili su dužni da do 1. januara 2022. godine poseduju dozvolu za upravljanje otpadom. U Republici Srbiji samo jedan operater odlaže i upravlja rudarskim otpadom na osnovu dozvole za rudarski otpad i plana upravljanja rudarskim otpadom. Ministarstvo, odnosno nadležni pokrajinski organ, nisu preduzimali mere koje bi dovele do toga da svi operateri odlaganje i upravljanje rudarskim otpadom vrše na osnovu dozvole za upravljanje rudarskim otpadom. Najmanje 20 operatera odlaže i upravlja potencijalno opasnim rudarskim otpadom (flotacijskom jalovinom) bez izdate dozvole za upravljanje otpadom“, naveo je Stefanović. Kada je reč o medicinskom otpadu, većina zdravstvenih ustanova nema saglasnosti na planove za upravljanje medicinskim otpadom. Evidencija proizvođača ovog otpada nije sveobuhvatna, a postojeća infrastruktura za tretman medicinskog otpada, kako ističu revizori – nije u potpunosti funkcionalna. „Tretman infektivnog otpada i oštrih predmeta vrši se metodama dezinfekcije i sterilizacije u autoklavima mlevenjem, odnosno drobljenjem u drobilicama, kojima se postiže uklanjanje opasnih svojstava, smanjenje zapremine i neprepoznatljivost otpada. Postojeća infrastruktura za tretman medicinskog otpada nije u potpunosti funkcionalna – 35 odsto drobilica nije u upotrebi zbog zastarelosti opreme, čestih kvarova, preopterećenosti uređaja i problema sa servisiranjem, kao i zbog nedostatka finansijskih sredstava, zbog čega se ne vrši potpuni tretman proizvedenog infektivnog medicinskog otpada“, navodi državni Stefanović. Državna revizorska institucija je u postupku ove kontrole irekla preporuke nadležnim institucijama: Ministarstvu zaštite životne sredine, Ministarstvu zdravlja, Pokrajinskom sekretarijatu za urbanizam i zaštitu životne sredine, Ministarstvu rudarstva i energetike, Pokrajinskom sekretarijatu za energetiku, građevinarstvo i saobraćaj i Agenciji za zaštitu životne sredine. Rok za postupanje po preporukama DRI je – godinu dana. Ovo je članak sa linka: https://n1info.rs/biznis/opasan-otpad-u-srbiji-ne-zna-se-koliko-ga-ima-kako-se-skladisti-i-oznacava/ napisan krajem januara 2023. godine. Dakle, godinu dana je odavno isteklo. Podsećam takođe da nam je na čelu ministarstva za zaštitu životne sredine SNS fuksa Irena Vujović koja ni tečno čitanje nije sasvim savladala, kao i da je Agenciju za zaštitu životne sredine još početkom SNS ere unakazila (rasterala ono što vredi, stavila nezavisno regulatorno telo pod suknju ministarstva, što se protivi smislu takve organizacije) tadašnja ministarka za energetiku, razvoj i zaštitu životne sredine, Zorana Mihajlović. Osim što zli, ali upućeni jezici govore da je poznata po tome što je gađala pikslom osobe u svom kabinetu, ova imbecilna štetočina danas daje sebi za pravo da po televizijama ide i lobira za RT, da se podsmeva onima koji "su se tek sada setili poljoprivrede, a zemlja zatrovana"... 2 3 1 Link to comment
slepa živana Posted July 29 Share Posted July 29 On 12. 7. 2024. at 7:23, Dnaralaske said: Srećom nije tačno :S ne znam kako uopšte može da se dođe do preciznih podataka, ali postoji i obrnut proces od ovog o kome govori eko straža... pričalo se o tome kad su bili štrajkovi poljoprivrednika... ima onih koji su odustali od gajenja voća pa su posekli voćnjake Link to comment
jimi Posted July 30 Share Posted July 30 On 13.7.2024. at 23:47, Lancia said: bravo, bravo Ove istim putem poslati da pokupe sve sto su bacili. Link to comment
pt 2.0 Posted August 2 Share Posted August 2 Mala horor slikovnica - SACRIFICE ZONES: 50 OF THE MOST POLLUTED PLACES ON EARTH https://www.srenvironment.org/sites/default/files/Reports/2022/Sacrifice Zones - Final Report-2.pdf Naravno da nas ima unutra: 67 Snežana M. Šerbula and others, “Extreme air pollution with contaminants originating from the mining– metallurgical processes”, Science of the Total Environment, vol. 586, May 2017, pp. 1066–1075. 68 UNEP, From Conflict to Sustainable Development: Assessment of Environmental Hot Spots – Serbia and Montenegro, (Nairobi, 2004), pp. 49–50. 69 Jovana Brankov, Dragana Milijašević and Ana Milanović Pešić, “The assessment of the surface water quality using the Water Pollution Index: a case study of the Timok River (Danube River Basin), Serbia”, Archives of Environmental Protection, vol. 38, No. 1 (January 2012), pp. 49–61. 70 UNEP, “Municipality of Bor, Serbia-Montenegro: Local Environmental Action Plan – booklet (draft summary)”, March 2003. 1 2 2 Link to comment
zmanic Posted August 3 Share Posted August 3 Naravno da nas ima, a bićemo i "bolje" plasirani uskoro. Link to comment
Klara Posted August 3 Share Posted August 3 11 hours ago, pt 2.0 said: Mala horor slikovnica - SACRIFICE ZONES: 50 OF THE MOST POLLUTED PLACES ON EARTH https://www.srenvironment.org/sites/default/files/Reports/2022/Sacrifice Zones - Final Report-2.pdf Naravno da nas ima unutra: 67 Snežana M. Šerbula and others, “Extreme air pollution with contaminants originating from the mining– metallurgical processes”, Science of the Total Environment, vol. 586, May 2017, pp. 1066–1075. 68 UNEP, From Conflict to Sustainable Development: Assessment of Environmental Hot Spots – Serbia and Montenegro, (Nairobi, 2004), pp. 49–50. 69 Jovana Brankov, Dragana Milijašević and Ana Milanović Pešić, “The assessment of the surface water quality using the Water Pollution Index: a case study of the Timok River (Danube River Basin), Serbia”, Archives of Environmental Protection, vol. 38, No. 1 (January 2012), pp. 49–61. 70 UNEP, “Municipality of Bor, Serbia-Montenegro: Local Environmental Action Plan – booklet (draft summary)”, March 2003. Link to comment
radisa Posted August 7 Share Posted August 7 5 hours ago, pt 2.0 said: Spisak postoji... (ceo thread) Hm, ovo ne mogu da uzmem za ozbbiljno, već letimonim pregledom stavka o olovnom benzinu je bullshit (olovni benzin je izbečen iz upotrebe pre 10+ godina u Srbiji) Quote Olovni benzin je u SAD-u zabranjen 1996. godine, a u EU 2000. godine. Poslednje količine olovnog benzina u Srbiji su izašle iz rafinerije u Pančevu krajem juna 2010. godine ali su zalihe na pumpama u Srbiji potrajale određeni vremenski period. Spominje posle kemtrailse i vakcine (ali kao nema dokaza) Link to comment
SNARC Posted August 7 Share Posted August 7 Ovaj lik agituje za kopanje, cini mi se od momenta kada je to pitanje pokrenuto u javnosti. 5 1 Link to comment
Mel Posted August 7 Share Posted August 7 To je jedna od prvih SNSovih fora - vec bacate sporete i prskate nekontrolisano, nemojte da ste licemeri i da se protivite da iskopamo 30-40 rudnika kroz celu zemlju ukljuchujuci izvore za vodosnadbevanje i davas sve potrujemo. Ovi 'peschanici' takodje ponekad objavljuju chlanke tog tipa. blut i bodem. 1 Link to comment
Sestre Bronte Posted August 7 Share Posted August 7 (edited) nemam X, pa ne vidim šta je pisao, ali znam da nije za kopanje ova jedina rečenica koju vidim je apsolutno tačna Edited August 7 by Sestre Bronte 2 Link to comment
Recommended Posts
Create an account or sign in to comment
You need to be a member in order to leave a comment
Create an account
Sign up for a new account in our community. It's easy!
Register a new accountSign in
Already have an account? Sign in here.
Sign In Now